File:Naslund-Carl biography 001a.gif

Carl Gustaf Näslund (1825-1899)

Source
www.solace.miun.se/~blasta/herdamin/arnas.pdf

Text
25. Carl Gustaf Næslund (1872-89), f. 28 mars 1825 i Hede; föräldrarna: komm. i Torsåker, Ytterlännäs Israel N. och Johanna Gustafva Ruuth; stud. vt. 1846, prästv. 11 nov. 1849 på konsistorii kallelse, där- efter komm. adj. i Ytterlännäs hos sin fader och uppehöll nådåret efter honom; under tiden hade han dock innehaft kortare förordnande Ull- ånger somrarne 1852 och 1853, i Öfverlännäs och Boteå 1857 och 1858, i Skog 1857; utn. komm. i Ramsele-Edsele jan. 1859, tilltr. maj 1861; afl. past. ex. aug. 1868, t. f. pastor i Ramsele om hösten s. å. samt i nov. 1870 efter past. Flodstedts död. Utn. khde i Arnäs 27 febr. 1871, afsade sig komministraturen i Edsele för att ss. nådårspredikant och t. f. pastor tjänstgöra i Arnäs fr. 1 febr. 1872 till 1 maj 1873, då pastoratet fullt till- träddes. Kontr. prost i Ångerm. nordöstra kontr. 29 apr. 1874. Vid khdevalet i Nordmaling efter prosten Berlin juli 1888 innehade han 1. för- slagsrummet, erhöll de flesta rösterna och utn. äfven till khde, men afled före tillträdet 5 juni 1889, något öfver 64 år gammal. Kontraktsprosten Næslund skildras ss. en enkel, flärdfri man, hans hjärta klappade varmt för allt ädelt och godt och alla lidande och bekymrade hade i honom en faderlig rådgifvare, en broderlig vän. Hans hälsa var länge angripen men han bar sitt onda med manlig styrka, utan att en inlagan hördes från hans läppar. (Vårt land 11/6 1889.)

Page 1 ARNÄS. (N. Ångermanland.) Ehuru trakten redan under hednatiden varit befolkad, bildade Arnäs ännu 1314 och 1316 icke särskild kyrksocken, då dess namn saknas i nämnda års längder öfver Ångermanlands pastorat (DS. 3, n:r 1946, 2043). Men redan 1374 befinnes här kyrkoherde anställd. Sålunda hade under mellantiden Arnäs utbrutits från de närgränsande Själevad och Grundsunda, mellan hvilka församlingar socknen lig- ger inkilad vid hafskusten. Arnäs omfattade tidigare Gideå församling med Trehörningsjö, hvilka genom kgl. bref 3 okt. 1822 afskildes till särskildt pastorat. Man har trott sig finna lämningar af en forntida kyrkbyggnad i Gammel- gården å Nederön (Antikv. Tidskr. 2, s. 211). Socknens gamla medeltida stenkyrka utan torn, 27 aln. lång och 15 aln. bred, befanns på 1700-talet alltför bristfällig och trång. Hon började rifvas 29 april 1782 och ersattes med en ny och rymligare 126 fot lång, 48 fot bred med torn, uppförd af byggmästaren P. Hagmansson, dock i det närmaste på samma plats vid allmänna vägen som den förra. Utom några medel- tidsminnen har kyrkan haft många huggna grafstenar kvar från äldre tider, men genom vanvård äro de nu försvunna. Egendomligt nog har socknen mellan 1653-75 utgjort hufvudstommen till ett friherreskap Arnäs, som jämte hemmansräntor från Stöde, Attmar och Indal 28 febr. år 1653 förlänades åt riksrådet Knut Posse och sedermera öfvergick till hans son friherre Gustaf Posse, men genom kon. Carl XI:s bref 10 dec. 1674 reducerades. Det beräknas ha inbringat innehafvaren en inkomst af 2,600 dlr s:mt (Nord. Familje- bok 2). KYRKOHERDAR. 1. Dominus Ewardus de Arnæs, curatus ecclcsiæ, var jämte flera präster i Medelpad närvarande vid Ragnholmsund i Selånger 1 okt. 1374, Page 2 78 ARNÄS då ärkebiskop Birger Gregersson befann sig där och upptog en attest om gränsen mellan Sverige och Norge. (DN. 3, n. 395.) 2. Dominus Johannes Jouari in Arnes blef 1423 antagen till broder i Helga lekamagillet i Stockholm, enligt Gillets bevarade matrikel. Kanske inträffade under hans ämbetstid det mirakel, som år 1416 lär hafva skett i Jættunsböle i Aarnes socken (nu Jättesta i Gideå), då en liten flicka Margareta, som ansågs död och skulle begrafvas, vaknade och återkom till lifvet. (Miracula sanctæ crucis. ed. L. Roberg, 55. Ups. 1725.) 3. Herr Olof nämnes 1527 i ett dombref, utfärdadt af Uplands lagman Michel Nilsson i Upsala 18 febr. s. å. Khden och en hans sockenbo Elof Elofsson hade legat i tvist om några ägor i byn Stenberg, hvilka nu tilldömdes en arfvinge till samme Elof. (Pappersbr. i UB.) 4. Lars Biörnson (Laurentius Beronis) [1539-70] är redan 1539 prost öfver Ångermanlands norra prosteri och redogör för biskops- och kyrktionden samt innehar samma ämbete ännu 1552. Han arrende- rade de af kronan indragna gamla kyrkojordarna i socknen, i Hool (10 seland), i Ön (11 sel.) och i Väster Arnäs (6½ sel.). På allmänna tinget i Bjertrå 1568 afgaf han trohetsed åt kon. Johan III. Herr Lars har utan tvifvel aflidit år 1570, ty hans lösegendom, värderad till 468 mark 6 öre, var i början af följande år ännu oskiftad, då salige herr Lars arf- vingar till Älfsborgs lösen erlade tiondedelen med 46 mk 17 öre (KA.). 5. Olaus Sigfridi (1571-1624) hade förmodligen tjänstgjort i Up- land före sin ankomst hit.¹ Bland hans första göromål här var att jämte länsman och sexmän upprätta socknens taxeringslängd för Älfsborgs lösen. Hans egen lösegendom, utgörande silfver 16 ½ lod, penningar 74 mk, koppar 5 mk, kor 3, kvigor 2, får 4, svin 2, värderades till 181 mk 7 öre. Han hade den oturen, att Arnäs prästgård följande år 1572 ned- brann. Redan år 1586 hade herr Olof eget hemman i Tretta med en ladu- gård på 15 kor fritt från utlagor. År 1602 miste han halfparten af denna sin mangård och mestadelen af sitt bo. Men än en gång skulle han råka _________ ¹ Då riksantikvarien Joh. Th. Burcus på sin Norrlandsresa år 1600-01 gästade Arnäs prästgård, omtalade herr Olof, att han blifvit rådd att taga Burei mor till hustru, då hon 1570 blef änka efter khden Thomas i Åkerby. Rådgifvaren hade tillagt, »att om han än vore en åsnepanna, så måtte han ändå blifva lärd för thet ståteliga librij (bibliotek, som ther war, at the then tijden wiste intet herligare librij hos någon prest». (Bureus, Sumlen, s. 216.) Page 3 ARNÄS 79 ut för eldolycka. Då år 1612 en rysk ambassad på sin resa till Sthm tagit in i Arnäs prästgård, synes »de ryska sendningabåden» af ovarsamhet tuttat eld på byggningen. Till hjälp att återupprätta prästgården och för sin öfriga skada och tunga gästning, erhöll han genom kon. Gustaf Adolfs bref 14 sept. 1617 12 t:r spl till behaglig tid och uppbar dem årligen äfven sedan han lämnat pastoratet till efterträdaren. Upsala mötes beslut 1593 är af honom bekräftadt. Han lefde i hög ålder ännu 1632 »quondam pastor» och kvitterar sin förläningsspannmål. Ärkebiskop Anders Laur. Björnram visiterade här i Arnäs 26 juli 1585, hvarvid han utanordnade 1½ pund spl till hjälp för de fattige män i Arnäs, som byggt en ny klockstapel och köpt en mässekalk och »nu tillstundar att tjära kyr- kan all öfver på båda sidor». (Å. skatteb. 1586, KA.) Hans efterlefvande hustru hette Sara Andersdotter (förmodligen i 2:dra giftet). Barn: Dominicus Olai Arnesius, fil. mag. prom. i Rostock 10/11 1588, prost och khde i Delsbo, d. 1653; Olof Olai Arnæsius, sist khde i Harmånger, d. 1647; en dotter g. m. en Abraham Pedersson (Ådb. 28/3 1655). 6. Herr Erik (1624-28) upptages dessa år i kvarntulls- och mantalslängderna ss. khde i Arnäs, ehuru Ol. Sigfridsson ännu lefde, men redan 1628 omtalas herr Eriks hustru som änka med ett hushåll om 10 personer. Barn: Erik Eriksson, bokhållare i kgl räknekammaren i maj. 1654; Anna Eriksdotter, g. m. kapellanen härstädes Matthias Beronis, var änka 1644. 7. Peder Gudmundi (Mosén) (1629-37), uppgifves af Tunæus vara född i Mosjö, Sidensjö s:n. Inskrefs 7 mars 1599 i aritmetiska och geometriska klassen vid Upsala universitet. Nämnes år 1617 ss. kapellan i Själevad. Är här i Arnäs khde, då han på tinget 11 dec. 1629 beskylldes att ha skällt Maths Olufsson, ståthållarens tjänare, för en rackare och en backfogde inför lag och rätta; han undföll sin ord och bads före. Då välborne herr Isak Axelsson förrättade generalmönstring 1634, höll herr Peder gästning för landet, och bekom för sin stora fattigdom 30 dlr i er- sättning. Om hösten Bartholomeitiden år 1636 brann åter Arnäs präst- gård upp, och det synes, som pastorskan hustru Elin denna gång själf varit därtill vållande. Khden Peter afled i maj 1637. (Udpr. 6/6 1637.) G. m. Elin. Efter mannens död hade hon köpt ett torp i Gimot 18 mål. Genom drottn. Christinas bref 31/7 1648 fick hon ett hemman i Högland fritt från utlagor. Lefde ännu 1662. Barn: Peder Pedersson, bonde i Höglands by. _________ Page 4 80 ARNÄS 8. Samuel Benedicti Blix (1638-50), son till khden i Gud- mundrå Bengt Blix. Nämnes kapellan i Nordingrå 27 nov. 1624, kapellan i Hsand 1628 samt tillika skolmästare vid stadens barnskola. Den 27 maj 1637 kom för Upsala domkapitel dn Samuel Blixius, sacellanus et informator puerorum i Hsand med borgmästares och råds vittnesbörd om hans tjänst, skicklighet och lärdom och begärde att bli befordrad till Arnäs lediga prästegäll Ångermanland. Men därtill funnos flera medsökande: en kapellan i Umeå herr Carl, som hade företräde; dåv. khden i Hsand Jonas hade äfven yttrat önskan att komma till Arnäs, och slutligen anhöllo Arnäsborna att få sin kapellan Matthias Beronis till pastor. Emellertid afled herr Carl och khden Jonas recuserade Arnäs till förmån för dn. Samuel, som utn. till pastor här 25 apr. 1638 och till- trädde midsommartiden sedan skolterminen slutats. Han kom i tvist med sin efterträdare i skolan Joh. Watz om fördelningen af årets löne- inkomster. Äfven med sin komminister Matthias råkade han i delo, hvil- ken klagade i domkapitlet, att khden utan någon rättfärdig orsak ville removera honom från sacellanien (Udpr. 8/10 1639). Dåliga skördeår tillkomme äfven. Arnäsborna vittnade på hans begäran i nov. 1641, att nu på 4:de året, sedan han först hitkommen är, hafver han i förlidne som- mar andra gången lidit stor skada på sin årsväxt genom häftig köld och frost; utom det, att han kom här till en platt afbränd prästgård och myc- ket förfallet prästbord, bor han hardt vid allmänna vägen, att han af vägfarande blir ofta besökt. Han begär förskoning för sina utlagor och befriades äfven från prästepenningarne för ett år. Till förbättring af prästbordet inköpte herr Samuel år 1646 7 sädesl. i Västra Arnäs, som for- dom varit gammal kyrkojord, men sedermera kommit i enskild ägo (Ådb. 20/8 1646). Han synes ha aflidit på våren 1650. G. m. Elisabeth Johansdotter, som ännu lefde 1684. Makarnes grafsten med deras namn låg fordom på kyrkogården. Två söner kända: Johan, stud. 1646, regementspastor; Samuel, stud. 1662, hofpredikant. 9. Jonas Zachariæ Bureus (1651-55), f. 16 aug. 1599, son till khden Zach. Jonæ i Själevad och Malin Engelbrechtsdotter Bure, upptog namnet efter modern. Inskrefs vid Upsala univ. 1 febr. 1619, var kapellan i Själevad i maj 1633 och bodde i Öfversjäla, där han hade jord, som hans moder köpte af honom 14 apr. 1648. Skrifver sig pastor i Arnäs juni 1651. Herr Joen anhöll om präststommefrihet för de af företrädaren inköpta 7 säl. jord i Väster-Arnäs, hvilket landshöfdingen Hans Strijk i Hsand 14 febr. 1653 beviljade. För egen räkning fick han kgl. bref 14 mars Page 5 ARNÄS 81 1654 på frihet å ett gärdemantal i Strands by för sig och sin hustru, men synes af obekanta skäl måst år 1655 »gället och lägenheten qvittera», och var i stor skuld och fattigdom. År 1659 är hans hustru änka. G. m. Margareta Andersdotter, kallar sig »Smålenscha» och var dotter till Anders Eriksson, som synes varit handlande i Hsand. Hon hade, förmodligen med anledning af mannens afsättning, skrifvit otidiga bref till kontraktsprosten Lars i Själevad och khdarne Olof i Nätra och Sven i Grundsunda, hvilka stämde henne till Arnäs ting, men på sin mans bön blef hon 27/3 1656 förskonad mot att hon afbad sin förseelse. Hon bodde i Strand ännu 1666. 10. Hans Canuti Rhezelius (1656-1660), f. i Resele och Höfvens by, på grund hvaraf han äfven kallar sig Hofvenius. Inskrefs ss. stud. i Upsala febr. 1622, var kapellan i sin födelsebygd Resele 1636 och bodde på fädernegården. Kom härifrån ss. khde till Arnäs, där hans namn på- träffas under socknens tiondelängd 1656. Vid sitt tillträde erhöll han löfte, att hans änka skulle få njuta dubbelt nådår. Klagar 1659 öfver den obygda vägen genom kyrkoägorna och präststommarne. Tingsnämnden lofvade reparation. Han afled redan 1660 (Hdpr. 17/10 1661). Ännu vid sin död hade han kvar sitt fädernehemman i Höfven, men änkan sålde det åt mannens systerson Peder Rockstadius 1662. (Ådb.) Familjens graf- sten fanns i gamla kyrkan. G. 1) m. Barbro Jönsdotter, änka efter khden Nils Petri i Boteå; 2) m. Christina Svensdotter, dotter af khden i Grundsunda Sven Djupzelius, omg. m. khden Ivar Theet i Selånger. Barn: Canutus Johannis (Knut Hofvenius); Johan Hansson (Ådb. 18/1 1664, 28/8 1667). 11. Hans Damianus van Hvedstorp (1662-63). Han hade varit dansk krigspräst, då han af Hsands konsistorium 26 mars 1661 erhöll kollationsbref på Arnäs pastorat, dock så »att han ej gör änkan något in- trång på prästebordet under hennes nådår». Han introducerades ock här af prosten i Själevad i sept. s. å., men sändes till Rödön att där uppe- hålla nådåret. Emellertid anhöllo Arnäsborna hos domkapitlet, »att de måtte få en annan man till pastorem än den, som nu hit skickad är, med hvilkens tungomål (efter han hel Dansker är) de icke kunna öfverens- komma». Konsistoriet ställde i utsikt, att han kunde få byta med någon svensk prästman i Jämtland, och 26 aug. 1662 bekom Arnäs församling bref till frih. Knut Posse, att han ville dem rådföra huru de i sin värf att blifva af med sin khde Damiano skulle hos höga öfverheten procedera. Det gick därhän, att han utn. till khde i Rödön 1663 genom byte med efter- trädaren. Se vidare Rödön. Page 6 82 ARNÄS 12. Israel Thelaus (1663-66), son af khden i Ramsele Elias The- laus, inskrefs i nov. 1646 vid Upsala univ., prästv. 1650, men afreste 1652 till Åbo universitet att fortsätta sina studier; var kaplan i Rödön 1659 hos khden Eric Claudii och blef efter hans död khde därstädes med till- träde maj 1661, men nödgades mot sin vilja utbyta detta pastorat mot Arnäs 1663 och klagar bittert hos guvernören i Gefle, att han måste gå från sitt förmånligare gäll till ett mindre. (GLA.) G. m. en dotter till khden Eric Claudii Holbec i Rödön (Tun.). 13. Mag. Esaias Stephani Graahn, Upl. (1668-86), vid sitt tillträde till pastoratet 1 maj 1668 upplade han en ordentlig döpelse-, vigsel- och begrafningslängd för Arnäs församling, den äldsta i behåll. Under de år, han vistades här, till dess han 1 maj 1686 tillträdde Luleå pastorat, hade enl. hans egenhändiga anteckning 592 barn döpts och 468 personer begrafts. Till minne af sin andra hustru Sabina Kruse, som af- led härstädes, skänkte han till Arnäs kyrka en mässkalk.¹ Se vidare kyrkoherdar i Luleå. 14. Andreas Martini Muur (1686-90) är sannolikt den Andreas Martini Noræus, som 14 nov. 1642 inskrefs ss. stud. vid Upsala univ.; namnet antyder att han var född i Ångerml. och Nora s:n; han var komm. här i Arnäs 1659 och bodde i Må by, där han af manhaft. kapiten Peder Ol. Ström s. å. köpt sig ett hemman om 12 sel. För den kvarnå, som löpte genom hans skatteägor, utfäste han sig att för ett år på prof betala 1 pund smör till kronan (Ång. domb. mars 1679). Hans änka och barn sålde detta hemman några år efter hans död till Per Larsson i Bygdom för 600 d:r kmt (Domsaker Ångerm. 26/2 1694). Efter khde Es. Grans för- flyttning till Luleå fick socknens åldrige och aktade kapellan tillträda lägenheten, maj 1686, men han afled redan om hösten 1690, efter en kor- tare tids sjuklighet. G. 1) m. Anna Abrahamsdotter Trugstadia, som begrofs 14/10 1686; 2) 1687 i Arnäs kyrka med Anna Warg, dotter af khden Er. O. Warg och änka efter komm. Nicolaus Bidenius i Själa (tr. bröll. v.). __________ ¹ Kalken bar inskriften: Poculum. Hoc. In. Dei. Honorem. Ornamentum. Sacræ. Hujus. Domus. Et. Memoriam. Conjugis. Suæ. Sabinæ A. Krusen. Confici. Curavit. M. Esaias. Gran. Præp. Et. Pastor. Arnæsensis. Postmodum. Lulensis. A:o 1686 d. 23 April. (Till Guds ära, detta hans heliga hus till prydnad och till minne af sin maka S. Kruse, lät prosten och kyrkoherdcn i Arnäs Magister E. Gran, sedan i Luleå, förfärdiga denna kalk d. 23 apr. 1686.) Denna omgjordes 1802 och försågs med inskrift på svenska. (Utställning af äldre kyrklig konst, Hsand 1912, n. 366.) Page 7 ARNÄS 83 I förra giftet barnen: Anders, fil. mag. i Åbo i 1700, khde i Kyrkslätt; Johan fil. mag. i Åbo 1700, konsist.-not. i Viborg 1705-10, khde; Abraham; Sophia, begr. 5/6 1681; Sabina, döpt 30/5 1675; Esaias, döpt 3/11 1677, begr. 2/2 1678; Anna, döpt 22/12 1678, lefde 1695. 15. Olaus Petri Sundin (1692-93), f. omkr. 1650 i Sundsvall, där fadern var borgare, stud. i Upsala 31 okt. 1670, aflade som fil. kand. teol. ex. den 14 dec. 1678¹, konsist. notarie och gymnasii adj. i Hsand 1682, förde protokollet vid 1683 års prästmöte, eloquentiæ lektor 1686, var gymnasii rektor 1689; vald till khde i Arnäs, tillträdde han pastoratet 1 maj 1692, men fick här ej verka mer än ett år, då han kallades af döden 27 aug. 1693. Han hade en skön stil och vackra studier. G. m. Christina Lidman, dotter af prosten Olof Lidman i Tuna; död strax efter mannen, barnen erhöllo nådår. Barn: Petrus, f. 1684, kapellan i Undersåker, d. 1713; Catharina, g. 21/10 1705 i Tuna m. khden P. Arling i Indal, omg. 19/9 1717 m. finske prästdragonen Johan Nyman, d. i Sundsvall 1743. (Hdpr. 11/5 1745.) 16. Erik Olai Graan (1695-98), f. 2 maj 1658 i Piteå, son till prosten och khden Ol. Graan, efter studier i fädernestadens trivialskola och Hsands gymn. stud. i Upsala 27 nov. 1675, prästv. 1682, pastor vid ett värfvadt regemente, hvilket 4 dec. 1688 såsom hjälptrupp åt Hol- ländarne afgick från Göteborg till Amsterdam. Å förslaget till Arnäs pastorat hade konsist. satt i första rummet: Eric Graan, som »hade något tjänt vid militien i Hålland», och i andra rummet Pehr Attmarius, pæda- gogus i Umeå, som haft vocation af församlingen, då Sundin dit promo- verades. Graan erhöll K. Maj:ts fullmakt redan sept. 1693 med ord. till- träde 1695. Han hade gjort aftal att emot billig afgift till sal. M. Sundins lifsarfvingar träda till nådåret, men ändrade sig, hvilket ledde till för- vecklingar, enär sterbhuset redan bortsålt sin spannmål, låtit sitt legofolk ifrån sig och skingrat sitt bo. Konsist., som ej haft kännedom härom, fann sådana afhandlingar mäkta eftertänkliga.² Vid 1696 års prästmöte i Hsand var pastor Graan närvarande. Äfven han blef ej här långlifvad, enär han afled redan 4 maj 1698. Geometrisk afritning upprättades år 1698 öfver härvarande prästbord. G. 1694 m. Anna Plantin, dotter af khden Er. Plantin i Umeå, omg. m. efterträdaren. Barn: Olof, döpt 27/10 1695, begrofs 12/1 1696; Erich, döpt 6/1 1697; Anna __________ ¹ Upsal. Teol. fak. prot. Någon af honom utgifven gradualafhandling har ej an- träffats. ² Det protokoll, som fördes vid af- och tillträdessynen på Arnäs prästbord 15 juni 1695, är aftryckt i Hsands stiftsbok, Från ådalar och fjäll 1920. Page 8 84 ARNÄS Maria, posthm., döpt 7/12 1698, g. m. skolmästaren i Sundsvall Jacob Strand- berg, änka 1739, omg. m. Nicolaus Dalsten. 17. Mag. Jonas Svenonis Wagenius (1700-14), son af hem- mansägaren Sven Björnson i Gevåg, Ragunda s:n, stud. i Upsala 16 jan. 1690 och inskrifven i Ångermanl. nationen s. d.; promov. fil. mag. 1697; blef auskultant i Svea hofrätt 1698, men slog om, prästvigdes och erhöll på grund af konservation K. Maj:ts fullmakt 12 juli 1698 och tilltr. pas- toratet i Arnäs maj 1700. Efter att ha berömligen fört sin herdastaf i 14år, afled han 1714 och begrofs 19 september. G. m. företrädarens änka Anna Plantin, begr. 12/8 1716. Barn: Brita, döpt 17/2 1701, d. späd; Eric, döpt 30/3 1702, advokat i Upland, bodde på Örsunda rusthåll; borgare i Upsala; Brita, döpt 27/8 1703, g. 29/9 1719 m. löjtn. vid Idensalmi kompani, sedan kaptenlöjtnant Gregor Aminoff, d. 1/2 1737; Sven, döpt 1/3 1705, math. professor i Greifswald, d. 1739; Jonas, f. o. d. 1707; Magdalena Greta, f. o. d. 1709; Magdalena, f. o. d. 1711; Margareta, döpt 10/4 1714, begr. på samma gång som fadern. Tr.: R. Mosis Maimonidæ Tractatus de primitiis, cap 4, 5, præs. G. Peringer, Ups. 1694. - De præceptorum moralium constantia, præs. J. Schwede, ib. 1697. 18. Nils Ursinus (1716-25), f. i Wiborg, föräldrar: teol. lektorn Jacob U., sedan khde i Savolax och hans hustru Margaretha; stud. i Åbo 20 juli 1695, batalj.pred. 1700 och regementspastor 1708 vid Savolax infanteri. Efter slaget vid Pultava 1709 åtföljde han kon. Carl XII till Turkiet och vistades i Bender 1709-15 samt fick efter hemkomsten kungl. fullmakt på Arnäs pastorat, tilltr. 1716; om husesyn föranstaltades på sommaren. Pastor Ursinus skref 25/10 1716 till konsist., begärandes få göra så stor lön till sin kapellan, som hans sal. antecessor Wagenius gjort, näml. 10 t:r spannmål, det han utverkat i sal. bisk. doct. Julii Micranders tid, efter han är nyss tillkommen och många andra svåra utlagor påfordras. Detta resolvertes så i sisthållna prästmöte, att prosten mag. J. Lochnæus skulle emellan pastorem och komministrum mediera bäst han kunde att få dem häruti enige. (Hdpr. 20/3 1717.) Concionator vid prästmötet i Hsand 26 jan. 1721, var ock utsedd till opponent vid 1725 års prästmöte, men ursäktar sig för sin opasslighets skull. Han afled ock redan i febr. månad och begrofs 7 mars 1725. Khden Ursinus var en drifvande, redlig och god man. (Tun.) Vid ryssarnas påhälsning 1721 uppbrändes Arnäs prästgård och khdens tagna skada å lösören och enskild byggnad uppskat- tades till 2010 dr kmt, hvarför änkan åtnjöt 3 frihetsår från kontribution. G. m. Helena Dorotea Harnesksköld, dotter af kaptenen vid Savolax reg. Herm. H., d. i maj 1738. Dottern Helena, g. m. efterträdaren. Page 9 ARNÄS 85 19. Mag. Nils Stecksenius (1725-63), f. i Skellefteå, son till sederm. khden i Burträsk Israel S. Stud. vid Åbo univ. 1698, där promov. fil. mag. 17 juni 1707, uppehöll sig i Sthm de närmaste 7 åren hos frih. Otto Wilh. Löwen, v. lektor i Hsand läsåret 1715-16, gymn. adj. och konsist. Notarie maj 1716, erhöll 26 sept. s. å. kgl. fullmakt ss. logices et physices lektor vid Hsands gymn., hvarjämte han enl. särskildt kgl. bref skulle för förlidne år 1715 njuta full lektors lön, då mag. Marcus Bremming, i st. för att tillträda sitt lektorat, föredragit att stanna på sin post som hofsekreterare hos riksrådet Arvid Horn. Den 23 okt. 1717 höll S. sitt introduktionstal »de philosophia theoretica ejusque usu» och aflade sin lektorsed, var gymn. rektor 1722. Utn. khde i Arnäs 1725 och antog församlingens vård s. å., ehuru han fullständigt tilltr. först 1726. Var orator vid prästmötet i Hsand 1733, vice kontr. prost 1745-54, då han blef honor. prost. Han afled 30 mars 1763 i sitt 85 år. Arnäs kyrko- klocka remnade 1736 och måste omgjutas. G. 1) 1714 m. Barbro Christina Blank, dotter af handl. Nils Jönsson Blank i Hsand och änka efter lektor O. Nording, d. på Wangsta, begr. 31/7 1722 i Hsand; 2) 9/2 1725 m. Helena Ursina, dotter till företrädaren, d. 5/1 1754; 3) 27/4 1758 m. Märta Sundman, dotter af Anders S. i Hsand, änka efter två föregående giftermål i Sthm, d. 25/7 1760. Barn i första g.: Anna Elisabeth, g. 1) m. borgmästaren Lars Westman i Umeå, 2) 4/8 1772 m. rådman Veit Söderberg i Hsand, d. 18/9 1807; Israel, f. 1716, fil. mag., konrektor i Hsand, d. ogift, begr. 23/4 1766; Daniel, revisor i krigskol- legium, d. 1766; Nicolaus, f. 1721, fil. mag. 1758, skolmästare i Åmål, d. 21/4 1775. – I andra g.: Jacob, döpt 1/1 1726, rektor i Umeå skola, d. 1779; Helena Chri- stina, döpt 19/11 1732, g. m. teol. lektorn i Hsand Michael Ström. Tr.: De nequam, præs. C. Alander. Aboæ 1701. - De satyris, præs. T. Rudén, ib). 1705. 20. Dokt. Carl Genberg (1763-99), f. 17 sept. 1711 i Sundsvall, föräldrarne: rådman Jonas Genberg och Sara Biberg, komm.-dotter fr. Tynderö. Stud. 12 aug. 1729, promov. fil. mag. 30 juni 1737; prästv. 14 apr. 1739, v. rektor i Sundsvall under tjänst- och nådåret efter skolm. Jacob Strandberg samt uppehöll komm. därst., då komm. Bredberg åt- njöt tjänstledighet för att insamla stamboksmedel för Sundsvalls kyrka, biskopsadj. i Säbrå fr. mars 1741, t. f. konsist. not. för den sjuke M. Nort- man, utn. ordin. 10 sept. 1744, tilltr. maj 1745, utn. till eloquentiæ lektor efter den bråkige lektor Ullén 1753, andre teol. lekt. 1760, gymn. rektor 1755 och 1761, utn. till khde i Arnäs 15 aug. 1763, tilltr. genast. I början af år 1764 sökte han förskaffa kapellanen i Arnäs ett prästbord och före- slog därtill en tjänlig lägenhet Svartbyn, en knapp ¼ mil fr. kyrkan, men saken strandade. Kontraktsprost öfver Norra Ångermanland s. å. Page 10 86 ARNÄS Riksdagsfullmäktig 1778. Teol. doktor 1779. Vid prästmötet i Hsand 1791 höll han såsom stiftets senior ett rörande afskedstal till sina äm- betsbröder. Han afled 26 maj 1799 i den höga åldern af 87 år 9 m., sedan han varit Arnäs församlings khde i 36 år. Han förrättade trägna årliga visitationer i Åsele ss. kontraktsprost. - Kyrkan bevarar till minne af makarne en dopskål af silfver, skänkt af barnen 1799. (Ut- ställn. af äldre kyrklig konst, Hsand 1912, n. 365.) G. 1755 m. Margaretha Kenzelia, prostdotter från Nordingrå, som afl. 28/4 1783 och begrofs i nya sakristian vid östra fönstret. Barn: Sara, f. 21/4 1756 i Hsand; Olaus, f. 27/9 1757; Jonas, f. 22/1 1759, eftertr. här, sedan prost och khde i Bygdeå; Margareta Gertrud, f. 10/1 1760, g. med kollegan, sed. khden härstädes Ol. Delldén; Carl, f. 24/9 1764 i Arnäs. Tr.: Diss. de Medelpadia antiqua et hodierna 1-2. Ups. 1734-37. – Graf- verser öfver khden Is. Biberg i Selånger 1743, superintendenten Nic. Sternell 1745, prosten Omnberg i Nordingrå 1757. 21. Mag. Jonas C. Genberg (1800-1806), företrädarens son, se kyrkoherdar i Bygdeå. 22. Mag. Olof Delldén (1807-1820), f. 10 juni 1758 i Näfsta by, Selånger; föräldrarne: bonden Isak Jonsson och Brita Johansdotter. Visade tidigt håg för studier, men mindre gynnsamma yttre förhållanden gjorde, att han först 14 år gammal inskrefs i Hsands triv. skola; stud. vt. 1781. Efter någon tids konditionerande, bland andra hos öfverste Gyllenstorm, prästv. i Hsand 4 sept. 1785 att biträda doktor Carl Genberg härst. såsom adj., men då utvägar öppnade sig för honom att förvärfva en rikare aka- demisk bildning för sitt kall, afreste han till Lunds universitet, där han inskrefs 1787 och efter aflagda specimina prom. till magister 1790. Efter återkomsten till stiftet 1789 adj. hos biskop Hesselgren på Säbrå, utn. till kollega i 3:dje klassen i Hsands skola 1791, past. ex. 18/12 1793, v. pastor åt sin svärfar i Arnäs 1796 och efter hans död v. past. i Själevad 1800, komm. i Själevad 1 dec. 1802 samt efter sin svågers transport khde i Arnäs 11 febr. 1867; prosttitel 1811, v. kontr. prost 1814 och ord. öfver Ånger- manlands norra kontr. 31 aug. 1816. Opponent vid prästmötet i Hsand 1812, hedersledamot af Värmlands hushållningssällskap, ledam. af Sv. bibelsällsk. och Evangel. sällskapet. Ständigt svag till hälsan, nedlades han en längre tid före sin död på sjuksängen och afbidade med kristligt tålamod sin efterlängtade förlossning, som timade 16 nov. 1820. Han var en plikttrogen herde, from kristen och varm religionslärare, som alltid var färdig att hjälpa de betryckta och kläda den nakne. Vid hans död utbröts Gideå ss. eget pastorat. Page 11 ARNÄS 87 G. 28/9 1794 m. Margareta Gertrud Genberg,, som såsom änka bosatte sig med sina döttrar i Umeå stad, d. 12/1 1845. Barn: Carolina, f. i Hsand 29/6 1795, g. m. komm. i N. Calix A. Fr. Hägg- ström; Brita Margareta, f. 13/4 1797, ogift, d. i Umeå 22/2 1870; Carl Olof, f. 4/4 1800 i Arnäs, juris professor i Upsala, d. 10/6 1854; Gertrud Christina, f. 26/7 1803. Tr.: Diss. de bono præceptore publico, præs. E. W. Tullberg, Lund 1788. – Victus cultusque Orientis ex ore Behenam, episcopi Chaldæi, præs. M. Norberg, ib. 1788. 23. Johan Hörnell (1823-38), f. 29 dec. 1764, föräldrarne: bon- den Per Persson i Hörnett, Själevads s:n, och hans hustru Anna; stud. vt. 1788, prästv. 25 sept. 1791 till adj. hos prosten d:r Nortman i Bygdeå, v. kollega vid Piteå skola 1804, adj. i Löfånger 1805, utn. komm. i Råneå 10 jan. 1807 och förestod där senare nådåret samt tilltr. 1808, curam pastoris gerens 1813-15, afl. past. ex. 25 mars 1818. Då Bygdeå vid prosten J. Genbergs död blef ledigt, hade han gjort sig förhoppning att erhålla detta pastorat, helst som han där var känd från sin tjänstgöring och hade sitt gifte därifrån, men detta hopp gick om intet. Predikant vid 1819 års prästmöte i Piteå, utn. khde i Arnäs tilltr. 1823, hvarvid han landsvägen måste föra sina kor och sitt bohag ända från Råneå. Utn. prost 1830. Hufvudsakligen genom hans bemödanden tillförsäkrades Arnäs prästbord genom kgl. br. 26 mars 1831 fortfarande nyttjanderätt till mulbete och vedbrand å kronoskären Malmön och Råskärsön. Han afled 25 maj 1838. G. 14/18 1808 i Nysätra m. Eva Stina Turdfjell, f. 9/4 1779, dotter af major Jonas Turdfjell vid Västerb. reg., boende i Dalkarlså i Bygdeå; d. i Arnäs präst- gård 1/11 1841. Af 10 barn lefde allenast 2 till mognare år: Margareta Katarina, f. 30/4 1812, g. m. prosten Isak Nydahl i Gudmundrå, d. 1880; Anders Reinhold, f. 22/11 1818, löjtnant, kommissions-landtmätare i Umeå, d. 18/9 1876. 24. Mag. Pehr Erik Högström (1841-70), f. 22 jan. 1779 i Umeå, fadern sedermera 2:dre komm. i Skellefteå P. P. Högström, stud. i Upsala 1799. Efter fullbordade prof för filos. graden prästv. 7 sept. 1806 till past. adj. i Skellefteå, v. kollega vid Piteå skola vt. 1809, promov. fil. mag. i Upsala s. å., utn. ordin. kollega vid Umeå skola 10 okt. 1810. Andre komm. i Skellefteå 30 sept. 1812, tilltr. 1814. Opponent vid prästmötet i Piteå 1819; v. pastor i Skellefteå okt. 1830-1 juli 1834; utn. khde i Arnäs 3 juli 1839, tilltr. 1841, installerad 31 juli 1842 af biskop Franzén på hans uppresa till prästmötet i Piteå; hon. Prost sept. 1844; jubel.mag. i Upsala 1860, afled såsom senior såväl bland stiftets som rikets präster- skap 29 maj 1870 i en ålder af 91 år 4 mån. 7 d. Arnäs började under Page 12 88 ARNÄS hans tid hemsökas af separatistiska rörelser, däribland i synnerhet af en inhemsk sekt Anniter, benämnd efter en mor Anna här i socknen. De förkastade den nya psalm- och kyrkohandboken, men skilde sig ej full- ständigt från kyrkan, där de stundom infunno sig för att åhöra pre- dikningarna. Mor Anna kunde vara ganska fyndig, när det gällde. Då prosten en gång önskade få närmare reda på sektens åsikter i en mera oklar punkt och började med de orden: Men jag förstår inte. . ., inföll mor Anna klippskt: »Nä, nä, den naturliga människan förnimmer intet af hvad Guds anda tillhörer». År 1866 uppfördes ett bönehus i Hög- lands by, där separatister äfven från angränsande socknar höllo sina an- daktsöfningar. Prosten var en stor blomstervän. Förstod sig ej på ekonomien, hvarigenom hans pastorala inkomster icke inflöto till fullt belopp. Efter hans död kommo en del restantier hans efterlefvande till godo. G. i Östersund 1/11 1812 m. Maria Ulrica Fjellström, dotter till hofpred., prosten i Sunne Nath. Fj., afled efter 40-årigt lidande ej långt efter mannen 18/8 1870, 85 år 8 m. 9 d. En efterl. dotter Amanda, f. 16/2 1818, d. ogift 10/12 1885 i Arnäs. Tr.: Diss. Observationes selectæ historiæ Svecanam illustr. p. 10. præs. E. M. Fant, Ups. 1804. - De falsiloquio observationes, præs. D. Boethius, ib. 1806. 25. Carl Gustaf Næslund (1872-89), f. 28 mars 1825 i Hede; föräldrarna: komm. i Torsåker, Ytterlännäs Israel N. och Johanna Gustafva Ruuth; stud. vt. 1846, prästv. 11 nov. 1849 på konsistorii kallelse, där- efter komm. adj. i Ytterlännäs hos sin fader och uppehöll nådåret efter honom; under tiden hade han dock innehaft kortare förordnande Ull- ånger somrarne 1852 och 1853, i Öfverlännäs och Boteå 1857 och 1858, i Skog 1857; utn. komm. i Ramsele-Edsele jan. 1859, tilltr. maj 1861; afl. past. ex. aug. 1868, t. f. pastor i Ramsele om hösten s. å. samt i nov. 1870 efter past. Flodstedts död. Utn. khde i Arnäs 27 febr. 1871, afsade sig komministraturen i Edsele för att ss. nådårspredikant och t. f. pastor tjänstgöra i Arnäs fr. 1 febr. 1872 till 1 maj 1873, då pastoratet fullt till- träddes. Kontr. prost i Ångerm. nordöstra kontr. 29 apr. 1874. Vid khdevalet i Nordmaling efter prosten Berlin juli 1888 innehade han 1. för- slagsrummet, erhöll de flesta rösterna och utn. äfven till khde, men afled före tillträdet 5 juni 1889, något öfver 64 år gammal. Kontraktsprosten Næslund skildras ss. en enkel, flärdfri man, hans hjärta klappade varmt för allt ädelt och godt och alla lidande och bekymrade hade i honom en faderlig rådgifvare, en broderlig vän. Hans hälsa var länge angripen men han bar sitt onda med manlig styrka, utan att en inlagan hördes från hans läppar. (Vårt land 11/6 1889.) Page 13 ARNÄS 89 G. 1) 19/7 1861 på Risäter m. Johanna (Hanna) Geijer, f. 10/10 1831, dotter af kaptenen, postmästaren i Arvika Gust. Edv. Geijer och Charlotta Geijer, d. i Edsele 25/12 1863. 2) m. Kristina Karolina Sjöström, f. 15/11 1839 i Ljustorp, dotter af f. d. bruksförvaltaren Olof A. Sjöström. Barn i förra giftet: Johannes, f. 21/12 1863, d. 7/9 1864. - I senare: Johannes, f. 14/11 1867, d. 30/6 1868; Sofia Johanna, f. 27/6 1869, föreståndarinna för offi- cersmässen i Sollefteå; Lydia Karolina, f. 2/9 1871, g. 1896 m. kronofogden Th. Ödmark i Sollefteå, d. 3/3 1920 under tillfällig vistelse i Sthm; Gustaf Adolf, f. o. d. aug. 1873; Ruth Olava Kristina, f. 28/5 1876, folkskollärarinna; Karl Mar- tin, f. 10/11 1881, bryggmästare i Luleå